Az esztendő legcsendesebb és legmegrázóbb liturgiája a nagypénteki szertartás, amikor Üdvözítőnk kereszthalálát idézzük fel. A vértanúság, a mártírság a szenvedés színébe, piros miseruhába öltözik a pap, ezzel jelezve Krisztus szenvedését. A Jézust jelképező oltár minden dísztől megfosztva, csupaszon áll. Ezen a napon nincs szentmise.
![](https://www.dnyem.hu/wp-content/uploads/2022/04/36-4-1024x690.jpg)
Palánki Ferenc debrecen-nyíregyházi megyéspüspök a nagypénteki szertartást a nyíregyházi Magyarok Nagyasszonya-társszékesegyházban végezte, amelyen Csordás Gábor plébános, Jakus Ottó atya és Tóth László diakónus is jelen voltak.
A szertartás elején Ferenc püspök vezetésével a papok és az asszisztencia teljesen csendben vonultak az oltárhoz, majd az oltár előtt leborultak. A zsúfolásig megtelt templomban a hívek is térdhajtással fejezték ki meghatódottságukat, és csendben fohászkodtak.
![](https://www.dnyem.hu/wp-content/uploads/2022/04/20-4-1024x682.jpg)
Az olvasmányok Jézus szenvedésének titkát tárták elénk, elsőként az ószövetségi olvasmány Izajás próféta könyvéből (Iz 52,13–53,12) hangzott el. Az Úr szolgájának sorsáról, az Igaz szenvedéséről szól a próféta, akinek áldozatát Isten elfogadja. A szenvedő szolga a Messiás előképe. A második olvasmány a Zsidókhoz írt levélből való, ahol Krisztus, mint igaz és tökéletes főpap jelenik meg előttünk (Zsid 4,14–16; 5,7–9). Végül az Igeliturgia drámai csúcspontja, a Passió (Jn 18,1 – 19,42) hangzott el a székesegyház Bárdos Lajos Kórusának előadásában. A Passióban tárul fel a legmélyebb titok: az a főpap, aki vállalja a szenvedést, a kínhalált, nem más, mint Krisztus, az Isten Fia, akinek áldozatát az Atya elfogadja a mi megváltásunkért, minden ember megváltásáért.
![](https://www.dnyem.hu/wp-content/uploads/2022/04/21-5-1024x982.jpg)
Ezután következett a szentbeszéd. Palánki Ferenc nagypénteki elmélkedésében a három évvel ezelőtt elkezdett prédikációsorozatát folytatta, amelyben nagypéntekenként Jézus hét szaváról elmélkedik. A negyedik mondat következett: „Én Istenem, én Istenem, miért hagytál el engem?” (Zsolt 22, 2).
![](https://www.dnyem.hu/wp-content/uploads/2022/04/40-3-1024x668.jpg)
„Az Istentől elhagyott ember felkiáltása Jézusnak a valóságos emberségét mutatja. Sokan azt gondolják, hogy Jézus valóságos emberként átérezte azt is, hogy az Isten elhagyta Őt. Az Ószövetségi olvasmányban hallhattuk: az Istentől megvertnek látszott, olyan, aki elől eltakarjuk arcunkat (ld. Iz 53,4). De ha végigolvassuk a 22. zsoltárt, amit Jézus is idézett: „Istenem, Istenem, miért hagytál el engem?” (Zsolt, 22,2), akkor tudjuk, hogy Jézus úgy tekintett saját magára, mint aki áldozatot hoz az emberért, az emberiségért. Hiszen ahogy halottuk, Jézust a készület napján feszítették keresztre. Ezen a napon délután a zsidó papok ezt a zsoltárt imádkozták, míg a húsvéti bárányokat a templom udvarán leölték. Ha ebbe belegondolunk, ez már egészen mást üzen.
![](https://www.dnyem.hu/wp-content/uploads/2022/04/02-13-1024x526.jpg)
Amikor Jézus ezt a zsoltárt imádkozza, akkor tulajdonképpen azonosítja magát azzal, aki a megváltó áldozatot meghozza, vagyis Ő az Isten báránya. Keresztelő Szent János is így nevezi Őt Jézus megkeresztelkedésekor: „Íme, az Isten Báránya, aki elveszi a világ bűnét!” (Jn 1,29). Jézus tudja, hogy neki mi a küldetése. Vállalnia kell értünk a szenvedést és a kereszthalált, mert szeretett bennünket. Ha végigolvassuk a zsoltárt, láthatjuk, hogy tulajdonképpen ez nem az Isten elleni lázadás, vagy az elhagyatottságnak a felkiáltása, hanem a reménység, Jeruzsálem végleges újrateremtésének a zsoltára és imája.
![](https://www.dnyem.hu/wp-content/uploads/2022/04/45-3-1024x898.jpg)
Ezután a főpásztor idézett a zsoltárból:
„És nem fordította el orcáját tőle, s midőn kiáltott hozzá, meghallgatta. Tiéd az én dicséretem a nagy gyülekezetben, fogadalmaimat beteljesítem az Istenfélők színe előtt. Esznek a szegények és jóllaknak, és dicsérik az Urat, akik szeretik Őt. Szívük élni fog mindörökké. Emlékeznek és az Úrhoz térnek a föld minden határai és hódolnak előtte a népek családjai. Az én lelkem is neki él és nemzetségem neki fog szolgálni. Hirdessék az Urat a jövendő nemzedéknek, a majd születő népnek igazságosságát hirdessék. Ezeket mind az Úr cselekedte.” (ld. Zsolt 22, 25-32)
Ez a zsoltár csodálatosan jövendöli meg az emberi életnek az újrateremtését, a teljessé tételét, és ha Jézus a kereszten nem is mondta ezt végig, de tudta, mit imádkozik. Vállalta azt az áldozatot értünk, amit Ő megfogadott. A zsoltár beszél az étkezésről is: „esznek a szegények”. Mi vagyunk ezek a szegények, akik az Eucharisztiában Őt magunkhoz vehetjük.
Átélhetjük ennek a jelenetnek a valóságát, reményteljes ígéretét. Jézus halála és feltámadása megnyitotta számunkra az eget, és azóta ezt látja minden benne hívő, minden vértanú mind a mai napig. Őbenne reménykedik minden szenvedő, minden haldokló.
Jézus ezt meg merte tenni, bele mert halni a szeretetbe és erre választolt a menyei Atya azzal, hogy feltámasztotta Őt” – fejezte be elmélkedését Ferenc püspök.
![](https://www.dnyem.hu/wp-content/uploads/2022/04/23-4-1024x572.jpg)
A szentbeszédet követő egyetemes könyörgésekben, lélekben a kereszt alatt állva a szokásosnál hosszabban imádkoztak, mindenkiért, az egész emberiségért.
![](https://www.dnyem.hu/wp-content/uploads/2022/04/33-4-756x1024.jpg)
A szertartás második részében a kereszthódolat következett. Tóth László diakónus és a szolgálattevők behozták a letakart keresztet, majd lebontva róla a leplet először a püspök atya, majd a jelen lévő papok, szolgálattevők, ministránsok és a hívek, lélekben a Golgotán állva fejezték ki hódolatukat a kereszt előtt.
A szertartás harmadik részében az előző nap konszekrált ostyával történt meg a szentáldozás.
![](https://www.dnyem.hu/wp-content/uploads/2022/04/43-3-1024x527.jpg)
Végül pedig megnyitották a szent sírt. A nagypénteki szertartás legmegrázóbb mozzanata során a püspök atya vezetésével az asszisztencia csöndben a szent sírhoz vonult, és leborulva percekig csöndben imádkoztak.
A templom este 9 óráig nyitva volt, így a híveknek volt lehetőségük a szent sír előtti imádságra, valamint a szentgyónásuk elvégzésére.
Másnap, nagyszombaton reggel 8 órától Jeremiás próféta siralmait imádkozták a templomban, majd 14 óráig szintén biztosított volt a gyónási lehetőség.
Krisztus feltámadásának ünneplése a debreceni Szent Anna-székesegyházban Nagyszombat este 8 órakor kezdődik, amelyet Palánki Ferenc megyéspüspök vezet.
A nyíregyházi társszékesegyházban szintén este 8 órakor kezdődik a szertartás, amelyet Bosák Nándor nyugalmazott püspök fog vezetni.
Kovács Ágnes
Öröm-hír sajtóiroda/Debrecen-Nyíregyházi Egyházmegye
Kardos György fotói: